Svetski dan vetra, koji se obeležava svake godine 15. juna sa ciljem podizanja svesti o važnosti energije vetra za energetsku tranziciju i zeleniju planetu, svet dočekuje sa podatkom da je kumulativna snaga vetroparkova premašila brojku od 1 TW, što 2023. čini najboljom godinom za vetar do sada.
I Srbija povećava kapacitete iz dana u dana, pa je ukupna snaga vetroparkova u našoj zemlji trenutno više od 500 MW. Do sada je u Srbiji izgrađeno 8 vetroparkova sa svim dozvolama, dok su dva u probnom radu. Podignuto je 172 vetrogeneratora.
Dva vetroparka su u fazi izgradnje – VE Pupin u Kovačici sa instalisanom snagom od 95.5 MW i VE Kostolac ukupne snage 66 MW. Očekuje se izgradnja dodatna tri vetroparka koji su bili pobednici aukcija za dodelu tržišnih premija za obnovljive izvore energije: Vetrozelena, Čibuk 2 i Crni vrh, kao i održavanje novih aukcija za 300 MW iz energije vetra.
Ministarka rudarstva i energetike Dubravka Đedović Handanović najavila je da se, do kraja godine, realizacijom započetih investicija, očekuje povećanje kapaciteta vetroelektrana u Srbiji za blizu 40 odsto.
Proslavi Svetskog dana vetra pridružuje se i Udruženje OIE Srbija, čiji su osnivači kompanije koje u našoj zemlji proizvode električnu energiju koristeći snagu vetra.
Menadžerka OIE Srbija Danijela Isailović podseća da Evropa, iz energije vetra, prema podacima WindEurope, dobija oko 19 posto električne energije.
– Srbija je daleko ispod tog procenta, mada su sve češći dani kada aplikacija Energy flux pokazuje da iz vetra dobijamo oko 10 posto električne energije. I Evropa i Srbija očekuju i mogu mnogo da dobiju iz vetra. U Srbiji nove megavate iz energije vetra očekujemo od pobednika održanih i budućih aukcija, ali treba razmišljati i o projektima koji ne mogu ili ne žele da učestvuju na aukcijama, kao i o sudbini projekata koji uslove priključenja dobijaju po novim pravilima. Ti izazovi će biti tema konferencije OIE Srbija 2024 koja se održava u septembru – najavljuje Isailović.
![](https://oie.rs/wp-content/uploads/2024/06/wind-energy-7394705_1280-1024x675.jpg)
Foto: Pixabay/Rudy and Peter Skitterians
Ona ističe da su članovi OIE Srbija izgradili ukupno 312 MW, među kojima je i najveća vetroelektrana u Srbiji, Čibuk 1.
– U izgradnji imaju isto toliko (Pupin, Crni vrh i Kostolac) što će biti dodatno pojačano očekivanim početkom izgradnje VE Čibuk 2. U razvoju naši članovi imaju više od 1GW kvalitetnih projekata, od kojih su neki u potpunosti spremni za izgradnju. Član OIE Srbija, Nordex, ima lidersku poziciju kao proizvođač vetrogeneratora, kao i naši članovi koji se bave izvođenjem radova i isporukom opreme. Značajno doprinosimo razvoju sektora energije vetra u Srbiji – zaključila je Isailović.
Evropskoj uniji potrebno 33 GW novih kapaciteta svake godine
I svet obara rekorde u ovoj oblasti – 2023. bila je najbolja godina za vetar do sada. Izgrađene su nove vetroelektrane ukupne snage 117 GW, i prvi put kumulativna snaga vetroparkova premašila je brojku od 1 TW, prema podacima Globalnog saveta za energiju vetra.
Sa 75 GW vetroelektrana u 2023, Kina je postavila novi lični rekord i ostvarila udeo od čak 65% u globalnim instalacijama vetra. Slede Sjedinjene Američke Države, Brazil, Nemačka i Indija.
Kada je reč o Evropi, najveći udeo energije vetra u svom energetskom miksu imaju Danska sa 56% i Irska sa 36%. Tokom 2023. godine instalirano je 18.3 GW novih kapaciteta energije vetra. Od toga su države članice Evropske unije instalirale 16.2 GW, što je rekordna količina koja je instalirana u jednoj godini, saopštio je WindEurope. Rekorder po izgrađenim kapacitetima je Nemačka, slede Holandija i Švedska. Ipak, instalirana količina nije dovoljna – potrebno je 33 GW novih kapaciteta svake godine kako bi EU postigla klimatske i energetske ciljeve postavljene za 2030, izračunao je WindEurope.
![](https://oie.rs/wp-content/uploads/2024/06/IMG_20240612_142829-1024x597.jpg)
Prognoza WindEurope o očekivanim instalacijama do 2030. godine
Vetar kao izvor energije ima dugu istoriju. Pre 7.000 godina, Egipćani su energiju vetra koristili da bi pokrenuli čamce na reci Nil, dok su Kinezi 200. godine p.n.e. izmislili pumpe za vodu na vetar. U 1. veku nove ere pojavljuju se prvi točkovi na vetru koji su pokretali mašinu, koja je imala i malu vetrenjaču. Tokom Srednjeg veka, na prostoru današnjeg Bliskog istoka koristile su se vetrenjače za pumpanje vode kako bi se samlela šećerna trska, a patent se kasnije proširio i na Evropu koja je izum koristila za mlevenje brašna.
Nakon prekida snabdevanja naftom tokom krize 1970-ih godina, države su bile primorane da pronađu alternativni izvor energije i tada je počelo instaliranje na hiljade vetroturbina.